Bohemistyka, 2011, nr 3
Permanent URI for this collection
Browse
Browsing Bohemistyka, 2011, nr 3 by Subject "Czech language"
Now showing 1 - 3 of 3
Results Per Page
Sort Options
Item České spolky v Budapešti v období dualizmu(Komisja Slawistyczna PAN, Oddział w Poznaniu, IFS UAM, Wydawnictwo PRO, 2011) MÉSZÁROS, AndorČeši se stěhovali do Budapešti v druhé polovině 19. století z různých důvodů. Byli takoví, kteří pracovali v Budapešti jako vojáci, státní úředníci nebo zaměstnanci poboček českých finančních institucí, jiní byli dělníci v různých budapešťských továrnách nebo podnikatelé, kteří hledali hospodářské možnosti v rostoucím uherském velkoměstě. Tato česká komunita, pod vlivem silného českého spolkového hnutí 19. století, založila české spolky i v uherském hlavním městě a vytvořila v posledních desetiletích 19. století živý společenský a kulturní život. Až do první světové války v Budapešti fungoval český občanský spolek, beseda a občanské, sociálně demokratické a anarchistické české dělnické spolky i tělocvičná jednota Sokol. Česká komunita v Budapešti se začátkem druhého desetiletí 20. století začala zmenšovat kvůli asimilaci a zpomalení imigrace. I české spolky ztratily členy. V této době budapešťští Češi už navrhovali uspořádání společného vedení a založení společného českého Národního domu v Budapešti podle vzoru české komunity ve Vídni. První světová válka však znamenala velký zlom v životě české komunity v Budapešti. V 1918 fungovaly už jen Beseda a Dělnický spolek a většina Čechů se buď přestěhovala do Československa, nebo se asimilovala do maďarské společnosti.Item Frazeologie novinového úvodníku: pohled didaktický(Komisja Slawistyczna PAN, Oddział w Poznaniu, IFS UAM, Wydawnictwo PRO, 2011) Fedoszov, OlegVe svém příspěvku se autor pokusil zamyslet nad didaktickými aspekty frazeologické teorie a frazeografické praxe, nad problémy lingvistické práce s velkými jazykovými korpusy a řadou jiných otázek. Tento pokus podnikl nejen na základě analýzy frazeologie novinových úvodníků, ale i jako modelování části vyučovacího procesu. Proto tedy není účelem zopakovat ani ověřovat výsledky studie F. Čermáka, nýbrž poukázat na možnosti práce – jak pro učitele, tak i pro studenty – s autentickým jazykovým materiálem na základě precizně propracované lingvistické teorie. Materiálovou základnou tohoto zamyšlení se staly redakční úvodníky bývalého šéfredaktora Literárních novin Jakuba Patočky1. Autor si vybral 10 příspěvků s tématy od zahájení školního roku v Čechách až k tématu o mučení vězňů v Guantanámo, tedy tematicky velmi různorodých.Item Internetové přezdívky českých teenagerů(Komisja Slawistyczna PAN, Oddział w Poznaniu, IFS UAM, Wydawnictwo PRO, 2011) TÖLGYESI, TamásAutor se zabývá webovými přezdívkami. K výzkumu sbíral materiál z webové stránky libimseti.cz, která je nejoblíbenějším zábavním portálem v České republice. Na stránce je možno vyhledat uživatele podle sociologických parametrů, jako pohlaví, věk a region. Důležitým faktem je, že uživatelé jsou téměř bez výjimky rodilí Češi. Na serveru lze uživatele členit podle posledního přihlášení. Autor zjistil, že stránku nejčastěji navštěvují teenageři, proto analyzoval přezdívky právě této generace (nicky 8000 uživatelů ve věku od 15 do 19 let). Na základě důkladné analýzy webových přezdívek autor konstatuje, že valná většina české mládeže používá české (popř. anglické) hypokoristikon svého rodného jména a nějaká interpunkční znaménka, popř. číslo, které může odkazovat např. na věk uživatele, ale nejčastěji má pouze rozlišovací funkci od ostatních uživatelů stejné přezdívky. Mladí lidé přidávají ke svým jménům kladné, avšak velice často i záporné přívlastky. V přezdívkách se hojně vyskytují jména slavných osobností, především známých zpěvaček, zpěváků a špičkových fotbalistů. V budoucnosti plánuji podrobit analýze nicky představitelů starších generací, kteří k tvoření přezdívek mívají nezřídka i motivace odlišné.